ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА
О
дним із визначальних аспектів ба-	креслень; для геометричного моделюван-
гатьох процесів інформатизації су-	ня виробу та моделювання його функ-
спільства є широке застосування авто-	ціональних і динамічних характеристик;
матизованих систем у різноманітних	для розв'язування комплексу проблем,
галузях життєдіяльності людини. Тому	пов'язаних зі складанням специфікацій,
одним із напрямів сучасної професій-	технологічних карт; для складання про-
ної освіти є підготовка фахівців, здат-	грам до верстатів з ЧПК та їх запису
них застосовувати певні автоматизовані	або ж виготовлення певних програмо-
системи і відповідні технології для ефек-	носіїв; для розробки необхідної супро
тивного розв'язання завдань власної ви-	воджувальної документації до керуючих
робничої діяльності.	програм.  Кожна із задач потребує ство-
Автоматизоване  проектування  озна-	рення   відповідних  САПР,   які  можуть
чає проектування за допомогою спеці-	інтегруватися в одну багатофункціональ-
альних систем,  у процесі якого  відбу-	ну САПР з єдиною інформаційною ос-
вається взаємодія людини або колективу	новою та організованим внутрішнім об-
людей з комп'ютерною системою про-	міном інформацією,
ектування чи з системою автоматизова-	Неправильною  є думка,   що  САПР
ного проектування (САПР).	призначені для  заміни праці людини у
САПР — це інструментальні комп'ю-	сфері проектування. Навпаки, автомати-
терно-інформаційні системи, які призна-	зоване проектування передбачає обов'яз-
чені для автоматизованого опрацювання	кову творчу участь людини   у  процесі
різноманітної символьної,   графічної та	проектування,   а  САПР ставлять вищі
геометричної інформації, необхідної для	вимоги до кваліфікації проектувальників
проектування,   конструювання  певних	і вимагають від них певного рівня підго-
виробів та розробки й забезпечення тех-	товки з різних галузей знань, зокрема, з
нологічних процесів їх виготовлення.	багатьох розділів  математики та інфор-
САПР  призначені для   виконання	матики. Звичайно, такі фахівці повинні
різноманітних обчислень у процесі про-	мати   також достатній   рівень   фахової
ектування; для розробки й випуску кон-	підготовки  і практичний досвід проек-
структорської  документації,   зокрема,	тування, а також вільно володіти інстру-
©Ю.Дорошенко, 2006

ментальними програмними засобами та	виробництва простих параметризованих
електронними пристроями, які застосо-	виробів у середовищі професійної сис-
вуються у певній САПР.	теми автоматизованого проектування.
Упровадження у виробничі процеси	Базовою САПР для реалізації цього
САПР має на меті полегшити працю про-	курсу обрано систему AutoCAD, оскільки
ектувальника, підвищити продуктивність	вона належить до потужних промислових
його діяльності,   звільнити людину від	багатофункціональних  інструментальних
великого обсягу чисто технічних, рутин-	програмних засобів, містить розвинуті за-
них видів робіт,  надаючи можливість і	соби реалізації різних інформатичних тех-
залишаючи більше часу для творчої ро-	нологій, включаючи внутрішнє програму-
боти. Водночас, поширення і ефективна	вання мовою AutoLISP,  має відкритий
експлуатація САПР визначаються насам-	характер, що забезпечило створення на її
перед підготовленістю до сприйняття цих	основі  (як програмного ядра) значної
засобів з боку широкого кола фахівців,	кількості проблемно-орієнтованих автома-
які застосовують комп'ютери та інфор-	тизованих систем різноманітного призна-
маційні системи як своєрідні інструмен-	чення, є досить поширеною і має багато
тальні засоби у своїй діяльності.	функціонально узгоджених версій, що дає
Системи автоматизованого проекту-	змогу навчальному закладу обирати пев-
вання набувають все більшого значення	ну версію програми відповідно до своїх
у сфері промислового виробництва. За-	фінансових можливостей та наявного парку
стосування  комп'ютерів та відповідних	комп'ютерної техніки. Для реалізації' ди-
інформатичних технологій певним чи-	дактичних цілей і завдань курсу можна
ном впливає на конструювання і техноло-	використати будь-яку версію AutoCAD,
гію виробництва, що зумовлює відпові-	починаючи з  10-ї.
дні структурні зміни в змісті та організації	Під час  вивчення цього курсу учні
робіт у цих сферах діяльності. Інформа-	ознайомлюються з методами і допоміж-
тика та породжувані нею інформатичні	ними засобами, які застосовуються вході
технології підвищують ступінь інтеграції	автоматизованих процесів проектування
усіх  складових  єдиного  продуктивно-	і конструювання виробів і технологічної
виробничого  процесу й  приводять до	підготовки їх виробництва. Передбачаєть-
значного розширення поля діяльності	ся опанування учнями основ електрон-
конструкторів і технологів.	ної обробки даних та основ організації
Курс за вибором «Інформаційні техно-	даних, зокрема, поданих у графічній
логії проектування» рекомендується ви-	формі; вивчення математичного апара-
вчати паралельно з основним курсом	ту, алгоритмів і технологій опрацюван-
інформатики в 10-х—11-х класах. Ви-	ня графічної і геометричної інформації;
вчається він за рахунок годин варіативної	ознайомлення з основами геометрично-
складової навчального плану із розрахун-	го моделювання та з теорією парамет-
ку 2—4 год на тиждень (всього 70 год),	ризації; з'ясування можливостей засто-
тобто впродовж одного навчального року	сування електронних засобів (програмних
чи одного півріччя (одного семестру).	і апаратних) для конструювання і тех-
Метою  курсу  за   вибором   «Інфор-	нологічної підготовки виробництва. Учні
маційні технології проектування» є фор-	ознайомляться з рекомендаціями щодо
мування в учнів загального уявлення про	впровадження САПР у промислове ви-
автоматизовані процеси  проектування,	робництво та з перспективами їхнього
конструювання та підготовки виробниц-	розвитку, який супроводжується комп-
тва у різних галузях діяльності. Учні опа-	лексним впливом на традиційні методи
новують певний обсяг знань та вчаться	організації конструювання і технологіч-
виконувати нескладні операції автома-	ної підготовки виробництва.  Цілеспря-
тизованого проектування і підготовки	моване  вдосконалення техніки  САПР

тісно пов'язане із систематизацією, стан-	дитися до 30 хв, а на другому уроці — до
дартизацією та інтенсифікацією її за-	20 хв навчального часу.
стосування у сучасному виробництві.	Лабораторний  практикум з реаліза-
Загальновідомо,  що найбільш ефек-	цією в ньому завдань із реальним зміс-
тивним і результативним є таке навчан-	том, який узгоджується з виробничою
ня, коли воно відбувається у процесі роз-	практикою, виявляється найбільш ефек-
в'язання деякого практичного завдання,	тивною формою організації навчально-
шо має певну суспільну користь і є зна-	го процесу з інформаційних технологій
чущим для учня-виконавця.  При цьому	проектування.  А відповідно до  вимог
відбувається закріплення і систематиза-	сучасної модернізації освіти, такий прак-
ція набутих раніше знань, активізується	тикум   повинен  відзначатися  певною
і стимулюється самостійний пошук і здо-	фундаментальністю змісту, мати модуль-
буття нових знань та формуються умін-	ну структуру,  забезпечувати контрольо-
ня і навички щодо актуалізації та при-	вану якість навчання, бути практично-
кладання наявних знань для розв'язання	корисним,   відображати певні аспекти
поставлених завдань,  тобто відбувається	майбутньої професійної діяльності і пе-
процес активного, дієвого практичного	редбачати  самостійну навчально-пізна-
застосування теоретичних знань та на-	вальну діяльність учня,
буття   власного  досвіду   продуктивної	Пропонований у цій програмі лабора-
діяльності,  що загалом формує і розви-	торний практикум є системним поєднан-
ває певну компетенцію (або їх групу).	ням практичних і лабораторних робіт як
Тому курс  має   практичну спрямо-	самостійних видів (організаційних форм)
ваність, час, відведений на викладання	навчальних занять і обов'язково має про-
теоретичного матеріалу, повинен не пе-	водитися у комп'ютерному класі,
ревищувати 30 %. Передбачено проведен-	Практичне заняття полягає у фрон-
ня 22 практичних робіт лабораторного	тальному виконанні усіма учнями одного
практикуму і   15 лабораторних (загалом	й того самого завдання, вправи чи сукуп-
37). Уся  навчальна діяльність учнів за	ності вправ за певним описом (алгорит-
комп'ютерами полягатиме в індивідуаль-	мом, сценарієм) з метою набуття та удос-
но-пошуковому виконанні лабораторних	коналення  певних умінь та  навичок
робіт та фронтально-індивідуальному ви-	реалізації простих або найпоширеніших дій
конанні практичних робіт,  вправ і зав-	(операцій),   з яких утворюватимуться
дань з опрацювання аналітичної, графіч-	складні багатоопераційні технології' під час
ної чи геометричної інформації, побудови	виконання лабораторних робіт,
комп'ютерних  моделей   геометричних	Дидактичною метою лабораторного за-
об'єктів та їх візуалізації —  отриманні	няття є практичне підтвердження окремих
певних графічних зображень,  Теоретич-	теоретичних положень,   набуття учнями
"in-	'                                                                       О1И З ІІСВ-
но-закінченими порціями, переважно на	ним устаткуванням чи обладнанням, із апа-
початку заняття.  Затим має відбуватися	ратними і програмними засобами інформа-
виконання вправ, практичних і лабора-	ційних технологій, з методикою підготовки,
торних робіт з метою закріплення на прак-	проведення, аналізу та узагальнення резуль-
тиці набутих знань, формування необхід-	татів пошуково-експериментальних дослі-
них умінь і навичок та опанування певних	джень у конкретній  предметній  галузі
інформатичних технологій.   Майже  на	професійної діяльності людини.
кожному уроці передбачається певна ро-	Лабораторна робота,   на  відміну від
бота учнів за комп'ютерами.   Вивчення	практичної, має пошуковий, дослідниць-
курсу рекомендується  організувати   на	кий характер і не виконується за жорст-
спарених уроках, де  на першому уроці	ким описом (сценарієм). Зазвичай, пе-
для роботи за комп'ютером може відво-	ред виконавцями  ставиться конкретне

завдання й повідомляється кінцева мета	робіт та сформувати в учнів уявлення
роботи (бажаний результат) та виділя-	про цілісність процесів проектування,
ються певні узагальнені етапи виконан-	конструювання і технологічної підготов-
ня лабораторної роботи. Складання кон-	ки виробництва,
кретного алгоритму виконання роботи	Програма складається з:
залишається за учнем-виконавцем.	•  пояснювальної записки, в якій ви-
Кожне заняття (робота) з лаборатор-	значено мету і завдання курсу, знання,
ного практикуму включає:  попередній	уміння та навички, яких мають набути
(вхідний) контроль підготовленості учнів	учні, особливості організації навчально-
до виконання конкретної практичної чи	го процесу, перелік програмно-технічних
лабораторної роботи; виконання постав-	засобів, необхідних для успішної реалі-
лених завдань відповідно до запропоно-	зації курсу, та критерії оцінювання рівня
ваної теми; аналіз одержаних результатів;	навчальних досягнень учнів;
формулювання висновків та рекомен-	• змісту навчального матеріалу та
дацій; оформлення індивідуального звіту;	вимог до навчальних досягнень учнів;
захист роботи перед учителем; оціню-	• спискурекомендованоїлітератури.
вання результатів роботи учня вчителем.	Зважаючи на відсутність спеціалізо-
Оцінювання успішності навчальної	ваної навчальної літератури з профільного
діяльності учнів рекомендується прово-	навчання інформаційних технологій про
дити переважно за результатами виконан-	ектування у старшій загальноосвітній
ня ними робіт з лабораторного практику-	школі, список рекомендованої літератури
му. Поточне оцінювання може відбуватися	є досить ґрунтовним. Тому від учителя,
у різних його формах як під час прове-	окрім фахового володіння змістовим ма-
дення теоретичної частини курсу, так і у	теріалом курсу, вимагається уміння сис-
процесі виконання вправ та на початку	тематизувати й узагальнити літературний
практичних і лабораторних робіт. Рубіж-	матеріал з метою його раціонального за-
ними етапами оцінювання рівня навче-	стосування у процесі викладання,
ності учнів є тематичний контроль знань.	До теоретичних знань, яких мають
Форму проведення тематичного обліку	набути учні, належать:
знань визначає вчитель.	• призначення, можливості і сфери
Незважаючи на численні міжпред-	застосування інформаційних технологій
метні зв'язки, курс має автономний ха-	проектування, їх апаратні та програмні
рактер і орієнтований на його викладан-	засоби;
ня незалежно від наявності в учнів знань	•  основи комп'ютерно-інтегрованого
із суміжних дисциплін.  Вивчення час-	виробництва;
тини матеріалу курсу на заняттях з інших	•  основи графічного моделювання
дисциплін сприятиме підвищенню рівня	тривимірного простору;
навченості учнів, прискорить процес опа-	•  основи графічного і геометричного
нування теоретичним матеріалом курсу і	моделювання та параметризації об'єктів;
дасть змогу виділити більше навчально-	• основи пасивної (пакетної) та інтер-
го часу для практичної роботи за ком-	активної комп'ютерної графіки;
п'ютером (відповідно до чинних сані-	•  призначення і можливості САПР
тарно-гігієнічних норм).	AutoCAD;
Більшість практичних завдань курсу	• принципи створення креслень ви-
взаємопов'язані і мають узгоджено-на-	робів у середовищі САПР AutoCAD;
скрізний характер. Тобто, результати ви-	•  основи твердотільного моделюван-
конання попередньої роботи стають ба-	ня об'єктів у середовищі САПР AutoCAD;
зою для виконання наступної роботи.	•   основи підготовки геометричної
Цим вдається зекономити навчальний	інформації для програмної обробки ви-
час на етапі підготовки до виконання	робів на верстатах з ЧПК;

 •	принципи унаочнення та реалістич-	•  унаочнення, включаючи реалістич
ної візуалізації тривимірних об'єктів за	ну  візуалізацію,  тривимірних об'єктів
їх моделями;	за їх моделями;
 •	принципи читання креслень пред-	•  читання креслень предметів, робо
метів, робочих креслень деталей, скла-	чих креслень деталей, складальних крес-
дальних креслень виробів;	лень виробів та схем;
 •	математичні основи геометрично-	•  використання математичного апа-
го моделювання та інформаційних тех-	рату   геометричного   моделювання  та
нологій проектування;	інформаційних технологій проектуван-
 •	принципи побудови розгорток і	ня у процесі розв'язання завдань лабо-
згорток поверхонь гранних і криволіній-	раторного практикуму;
І них тіл;	•   побудова розгорток і згорток по-
 •	основи програмування мовою Auto-	верхонь гранних і криволінійних тіл;
LISP.	•   програмування мовою AutoLISP;
І До вмінь і навичок, які мають сформу-	•   робота у середовищі VisualLISP;
ватися в учнів у результаті опанування	•   розробка простих програм з побу-
змісту курсу,  належать:	дови   параметризованих  геометричних
 •	запуск та робота у середовищах	об'єктів мовою AutoLISP.
САПРAutoCAD, КОМПАС-ЗБ, T-FLEX	Програму цього курсу можна вважати
CAD3D;	базовою для розробки аналогічних курсів
•	розв'язування позиційних і метричних	з меншою або більшою кількістю норма-
задач графічного моделювання тривимірного	тивно відведеного навчального часу (го-
простору у середовищі САПР AutoCAD;	дин). Практично-ознайомлювальний курс
« математична обробка зображення та	обсягом 35 год не міститиме допоміжного
розробка математичної  (геометричної)	матеріалу з креслення і математики. У цьо-
моделі об'єкта;	му разі вважається,  що увесь матеріал,
 •	складання та реалізація графічних ал-	необхідний для успішного виконання прак-
горитмів створення й редагування зобра-	тичних і лабораторних робіт, учні опано-
жень, зокрема, технічних креслень, інстру-	вують під час вивчення відповідних на-
ментальними засобами САПР AutoCAD;	вчальних дисциплін.   Поглиблений   курс
 •	використання можливостей середо-	обсягом 140 год потребує при збереженні
вища САПР AutoCAD щодо побудови	того самого змістового наповнення підси-
технічних креслень;	лення вимог до рівня навчальних досяг-
•	налаштування параметрів середови-	нень учнів.   Конструювання  спеціалізо-
ща САПР AutoCAD і створення шаб-	ваного курсу профільного навчання (певної
лонів креслень;	спеціалізації у межах інформаційно-тех-
 •	виконання графічних побудов, зок-	нологічного профілю старшої  12-річної
рема,   побудова  спряжень,   засобами	школи)   обсягом   210   год  вимагатиме
САПР AutoCAD;	збільшення й конкретизації навчального
 •	розробка креслень виробів у середо-	матеріалу та підвищення вимог до рівня
вищі САПР AutoCAD;	теоретичної і практичної підготовки учнів
 •	розробка твердотільних  моделей	як майбутніх фахівців у галузі інформа-
об'єктів у середовищі САПР AutoCAD;	ційних технологій проектування.
 •	створення сценарних файлів САПР	Для  навчально-методичного забезпе-
AutoCAD;	чення курсу, крім відповідних підручників
 •	створення бібліотек графічних ком-	і  навчальних  посібників,    потрібні   такі
понентів у САПР AutoCAD;	технічні й програмні засоби:
 •	підготовка геометричної інформації	1. Комп'ютерний клас, в якому опе-
для програмної обробки простих виробів	раційна система з графічним інтерфей-
на верстатах з ЧПК;	сом установлена на кожному комп'ютері.

Критерії оцінювання  рівня   навчальних досягнень учнів

Рівень навчальних досягнень	Бал	Критерії оцінювання рівня навчальних досягнень учня	
	1	Учень:
•   уявляє призначення і сфери застосування інформаційних технологій проектування, розпізнає задачі, для розв'язання яких можна застосовувати креслярські графічні редактори та САПР, називає принаймні дві САПР	
І. Початковий	2	Учень:
•   описує поняття про процеси проектування, конструювання і підготовки виробництва та їх автоматизацію, характеризує проектування за допомогою ЕОМ; •   має    уявлення     про    призначення     й    можливості     комп'ютерних    графічно-інформаційних технологій, місце і роль у них комп'ютерної графіки; •   має уявлення про графічне моделювання тривимірного простору та про геометричне моделювання й параметризацію об'єктів; •   відрізняє   принципи   побудови,   зберігання   й   обробки   геометричних   моделей об'єктів, створених у середовищі САПР,  й отримання їх графічних зображень від принципів побудови, зберігання й обробки растрових і векторних зображень, створених у відповідних графічних редакторах ілюстративної комп'ютерної графіки	
	3	Учень:
•   має уявлення про стадії розробки проекту та про принципи оформлення конструкторської документації; •   має уявлення про організацію роботи та про об'єкти, що створюються і обробляються у середовищі САПР; •   має уявлення про інтерфейс САПР AutoCAD,  КОМПАС-Зй, T-FLEX CAD 3D та виділяє й описує функціональне призначення і структуру робочих вікон, меню і кнопкових панелей цих систем	
	4	Учень:
•   має початкові знання  про можливості САПР AutoCAD щодо створення  креслень, твердотільних моделей та програмування; •   з допомогою вчителя уміє завантажувати, редагувати та зберігати креслення; •  уміє вибирати з меню та інструментальних панелей і вводити з клавіатури команди та опції САПР AutoCAD; •   описує поняття математичної обробки плоского лінійного зображення та парамет-зизації геометричного об'єкта; •   описує поняття графічного алгоритму	
II.  Середній	5	Учень:
•   описує призначення команд меню, кнопок основних панелей інструментів у САПР AutoCAD; •   за допомогою вчителя орієнтується в роботі з САПР AutoCAD. Уміє самостійно відкривати, редагувати та зберігати креслення в середовищі САПР AutoCAD; •   має уявлення про властивості геометричних об'єктів та можливості їх зміни; •   має уявлення про побудову графічних примітивів лінійних об'єктів і тіл із застосуванням   інструментальних   засобів,   систем   координат та   режимів   роботи   САПР AutoCAD; •   з допомогою вчителя уміє скласти графічний алгоритм побудови креслення плоскої деталі та реалізувати його у середовищі САПР AutoCAD; •   з допомогою вчителя уміє проаналізувати геометричну структуру простого об'єкта, скласти графічний алгоритм побудови твердотільної моделі цього об'єкта та реалізувати їїу середовищі САПР AutoCAD	

Рівень навчальних досягнень	Бал	Критерії оцінювання рівня навчальних досягнень учня	
1I.Сере дній	б	Учень:
•    володіє основними правилами роботи у середовищі САПР AutoCAD; •   уміє виділяти фрагменти зображень у середовищі САПР AutoCAD та опрацьовуват їх; •   за заданим зображенням самостійно уміє скласти графічний алгоритм побудов креслення плоскої деталі та реалізувати його у середовищі САПР AutoCAD; •   може за наданим  протоколом  розробити  креслення деталі у середовищі САП AutoCAD; •   самостійно уміє проаналізувати геометричну структуру простого об'єкта, скласт графічний алгоритм побудови твердотільної моделі цього об'єкта та реалізувати її у середовищі САПР AutoCAD; •   з допомогою вчителя уміє візуалізувати просторові об'єкти за їх моделями; •    наводить приклади форматів файлів САПР AutoCAD та характеризує їх; •   з допомогою вчителя у середовищі САПР AutoCAD може створювати робочі крес лення деталей і твердотільні моделі складних лл; •   з допомогою вчителя у середовищі САПР AutoCAD може створювати і вставлят графічні блоки, розробляти бібліотеку графічних компонентів; •   з допомогою вчителя уміє налаштувати  параметри  робочого середовища САП AutoCAD та розробити шаблон креслення; •   з допомогою вчителя може розробляти сценарні файли САПР AutoCAD та прост програми мовою AutoLISP	
III. Достатній	7	Учень:
•   у цілому орієнтується у середовищі САПР AutoCAD, знає його основні можливост та правила розробки й опрацювання креслень і моделей тіл; •   у середовищі САПР AutoCAD може самостійно створювати робочі креслення прос тих деталей та твердотільні моделі простих об'єктів; •   з допомогою вчителя у середовищі САПР AutoCAD може будувати контури деталей зі спряженнями; •   з допомогою вчителя у середовищі САПР AutoCAD може готувати геометричну ін формацію для програмної обробки плоских деталей на верстатах з ЧПК; •   у середовищі САПР AutoCAD може створювати і вставляти графічні блоки, розроб ляти бібліотеку графічних компонентів; •   уміє налаштувати  параметри  робочого середовища САПР AutoCAD та розробити шаблон креслення; •   може розробляти сценарні файли САПР AutoCAD та прості програми мовою Auto LISP; •   з допомогою  вчителя у середовищі САПР AutoCAD може будувати  розгортки згортки поверхонь гранних і криволінійних тіл, виконувати раціональний розкрій листового матеріалу	
	8	Учень:
має сталі навички роботи з кресленнями та твердотільними моделями у середовищі САПР AutoCAD; самостійно у середовищі САПР AutoCAD може будувати контури деталей зі спряженнями; самостійно у середовищі САПР AutoCAD може готувати геометричну інформацію для програмної обробки плоских деталей на верстатах з ЧПК; з допомогою вчителя у середовищі САПР AutoCAD може готувати геометричну ін-юрмацію для програмної обробки об'ємних деталей на верстатах з ЧПК; у середовищі САПР AutoCAD може самостійно створювати багатокомпонентні робочі креслення складних деталей	

Рівень  навчальних досягнень	Бал	Критерії оцінювання рівня навчальних досягнень учня	
III. Достатній	9	Учень:
•   вільно   володіє  основними   засобами   і   режимами   роботи у середовищі  ОЧТ AutoCAD, використовує довідкову систему; •   самостійно у середовищі САПР AutoCAD може готувати  геометричну інформацію для програмної обробки об'ємних деталей на верстатах з ЧПК; •   з допомогою вчителя використовує необхідний математичний апарат для розробки геометричних моделей об'єктів та реалізації інформаційних технологій проектування різних виробів; •    компонує у середовищі САПР AutoCAD складне креслення з фрагментів зображень інших креслень, використовує бібліотеки графічних компонентів; •   самостійно у середовищі  САПР AutoCAD   може  створювати  твердотільні   модел складних багатокомпонентних об'єктів; •   самостійно у середовищі САПР AutoCAD може будувати розгортки і згортки поверхонь гранних і криволінійних тіл, виконувати раціональний розкрій листового матеріалу; •   може розробляти інтерактивні програми побудови плоских параметризованих лінійних зображень мовою AutoLISP; •   володіє технологією розробки й налагодження програмних засобів у інструментальному середовищі VisualLISP	
	10	Учень:
•   досконало (у межах навчальної програми) знає і використовує можливості САПР AutoCAD; •    самостійно виконує навчальні завдання; •   використовує креслення виробу для побудови його твердотільної моделі і аксонометричного зображення з вирізом однієї його чверті та, навпаки, використовує твердоті-льну модель об'єкта для розробки його креслення й аксонометричного зображення; •   програмує  будь-якою   мовою  інтерактивне формування  файла  опису геометрі складного плоского лінійного зображення; •   пояснює поняття dxf-файла та описує його структуру; •   програмує будь-якою мовою автоматичне створення dxf-файла побудови складного плоского лінійного зображення за файлом опису його геометрії	
IV. Високий	11	Учень:
•   знаходить і використовує додаткові джерела інформації; •    програмує мовою AutoLISP інтерактивне зчитування графічної інформації з креслення плоскої деталі та формування геометричної інформації для її обробки на верстаті з ЧПК; •   розробляє моделі криволінійних поверхонь кінематичного типу та програмує їх мовою AutoLISP; •   описує методи реалістичної візуалізації тривимірних об'єктів; •   пояснює особливості обміну інформацією між різними САПР	
	12	Учень:
•    має стійкі системні знання про інформаційні технології проектування і САПР/АСТПВ та продуктивно їх використовує; •    під час виконання завдань проявляє творчий підхід; •   ефективно використовує можливості внутрішнього і зовнішнього програмування САПР AutoCAD для  створення  власних багатокомпонентних інтегрованих технологій розробки креслень виробів і твердотільних моделей тривимірних об'єктів та підго-овки їх виробництва; *   вільно працює у середовищі кількох САПР	

ЗМІСТ НАВЧАЛЬНОГО МАТЕРІАЛУ ТА ВИМОГИ ДО НАВЧАЛЬНИХ
ДОСЯГНЕНЬ   УЧНІВ
(70 год; 2 чи 4 год на тиждень; 4 год резервного часу)

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
1. Вступ до курсу (2 год) Поняття про процеси проектування, конструювання   і  підготовки   виробництва та їх автоматизацію. Проектування за допомогою ЕОМ. Інформаційні технології проектування Апаратні й програмні засоби інформаційних технологій проектування. Система автоматизованого проектування (САПР). Автоматизована система технологічної підготовки  виробництва (АСТПВ). Стадії розробки проекту.    Інтегровані    САПР/ТПВ.    Комп'ютерно-нтегроване виробництво (КІВ). Мета і завдання курсу. Основні принципи та сфери застосування САПРДПВ. Суміжні дисципліни. Зв'язок з іншими галузями знань. Історія розвитку САПР/ТПВ	Учень:
•  описує поняття проектування, конструювання і підготовки виробництва •   має уявлення про можливості автоматизації процесів проекту вання, конструювання і підготовки виробництва; •   описує проектування за допомогою ЕОМ; •   має уявлення про інформаційні технології проектування; •   називає апаратні й програмні засоби інформаційних технологій проектування; •  характеризує САПР та АСТПВ; •    називає кілька найбільш поширених САПР та АСТПВ; •   називає стадії розробки проекту і характеризує їх; •    має уявлення про інтегровані САПР/ТПВ; •  характеризує комп'ютерно-інтегроване виробництво; •   формулює мету і завдання курсу; •   називає та пояснює основні принципи і сфери застосування САПРДПВ •   називає суміжні дисципліни автоматизованого проектування; •   розуміє та описує зв'язок інформаційних технологій  проекту вання з іншими галузями знань; •   описує історію розвитку САПР/ТПВ та виділяє в ній певні етапи	
2. Основи САПР (2 год) Загальні положення. Складі структура САПР. Класифікація  САПР.   Компоненти  видів забезпечення САПР.  Модульна структура апаратного та програмного забезпечення САПР. Компоненти САПР, орієнтовані на користувача.    Інтерфейси    САПР/ТПВ.    Організація даних. Автоматизоване робоче місце (АРМ) конструктора, технолога. САПР AutoCAD. Запуск, робоче середовище, інтерфейс  користувача,  команди  побудови графічних   примітивів,   редагування   фрагментів зображення, вимірювання відстаней та режими об'єктної прив'язки в AutoCAD. Основні технологічні особливості побудови і редагування креслень Практична робота № 1. Ознайомлення із середовищем, інтерфейсом та інструментами ОГР AutoCAD	Учень:
•   описує поняття системи автоматизованого проектування; •    називає склад і структуру САПР; •    пояснює класифікацію САПР; •   називає та характеризує призначення окремих компонентів САПР; •   описує та пояснює модульну структуру апаратного та програм ного забезпечення САПР; •   називає та характеризує функціональне призначення і можли вості компонентів САПР, орієнтованих на користувача; •    описує інтерфейси САПР/ТПВ; •   описує та пояснює організацію даних у САПР; •   описує склад і функціональне призначення АРМ конструктора, технолога; •   характеризує САПР AutoCAD; •   запускає та працює у середовищі САПР AutoCAD; •   відкриває та зберігає файли креслень у середовищі графічного редактора; •    називає компоненти робочого середовища САПР AutoCAD; •   використовує інтерфейс користувача; •   уміє креслити графічні примітиви POINT, LINE, ARC CIRCLE, DONUTJEXT •   використовує команди ZOOM, ERASE, DIST; •   називає та пояснює режими об'єктної прив'язки; •   описує основні технологічні особливості побудови і редагування креслень	
3. Оформлення конструкторської документації (3 год) Основні відомості про державні стандарти. Види виробів та їх складові частини. Основні відомості про конструкторську документацію та правила її оформлення. Стадії розробки конструкторської документації на вироби.	Учень:
•   наводить основні відомості про державні стандарти; •   називає види виробів та їх складові частини; •   називає види конструкторських документів та характеризує їх; •   описує правила оформлення конструкторської документації; •   називає стадії розробки конструкторської документації на ви-зоби та характеризує їх;	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Креслення. Формати. Лінії. Масштаби. Шрифти. Нанесення розмірів. Протоколювання   побудови   креслень у САПІ AutoCAD. Алгоритмізація побудови креслень Застосування режимів об'єктної прив'язки та орто-режимудля графічних побудов. Задання точок: безпосереднє (координатне) і опосе• редковане   (за   умовами   чи   вказівником) Декартові,   полярні,   абсолютні   й   відносн координати точки.  Нанесення  на креслення розмірів  у САПР  AutoCAD.   Режими   вибору об'єктів. Пошарова структура креслення. Розробка креслення за протоколом Практична робота № 2.  Побудова креслення плоскої деталі за протоколом	•   наводить приклади та пояснює позначення виробів і конструк торських документів; •   описує поняття креслення, формату креслення, рамки і основно го напису креслення, лінії, масштабу, шрифту; •   пояснює та наводить приклади нанесення розмірів на кресленні; •   читає просте креслення; •    пояснює протокол побудови креслень у САПР AutoCAD; •   розуміє необхідність алгоритмізації та описує складання  гра фічного алгоритму побудови креслення; •   застосовує графічні алгоритми для побудови креслення; •    використовує різні режими вибору об'єктів у САПР AutoCAD; •   застосовує орто-режим та режими об'єктної прив'язки ENDpoin CENter, INTersec, TANgent, PERPendicular для графічних побудов; •   використовує безпосереднє  і  опосередковане  задання   поло ження точок на полі креслення; •  уміє задавати декартові, полярні, абсолютні й відносні коорди нати точок; •   уміє працювати в режимі нанесення розмірів у САПР AutoCAD; •   використовує команди PLINE, PEDIT, LTSCALE, LINETYPE, REDRAW, DIM, HORizontatVERtical, RADius, DIAmeter; •   описує поняття пошарової структури креслення; •    використовує пошарову структуру креслення; •   читає протокол виконання побудов у САПР AutoCAD та викорис товує його для розробки креслення	
4. Графічне моделювання тривимірного простору (4 год) Основні  відомості  про  нарисну геометрію. Геометричні фігури.   Визначник геометричної фігури. Геометричний просл'р. Відображення. Метод проекціювання. Центральне та паралельне проекціювання. Система прямокутних   проекцій   (метод   Монжа).   Пряма   і обернена задачі нарисної геометрії і процесів проектування. Прямокутні проекції основних геометричних фігур: точки, прямої, площини. Позиційні та метричні властивості проекцій пар основних геометричних фігур. Розв'язування   основних  позиційних і   метричних задач нарисної геометрії для точки, прямої і площини у САПР AutoCAD Практична робота  № 3.   Комп'ютерний тренажер «Епюр точки» Практична робота  № 4.   Інцидентність основних геометричних фігур. Точки і прямі на площині	Учень:
•   описує  основні  відомості  про   нарисну  геометрію,   називає ї апарат та завдання; наводить приклади основних геометричних фігур; •   пояснює поняття визначника геометричної фігури; •   описує поняття геометричного простору та наводить його приклади; •    описує поняття відображення; •   описує метод проекціювання та називає його основні види; •   характеризує центральне та паралельне проекціювання та формулює їх основні властивості; •   описує поняття системи прямокутних проекцій; •   формулює і пояснює пряму і обернену задачі нарисної геометрі процесів проектування; •   описує поняття  прямокутних проекцій  основних  геометричних фігур: точки, прямої, площини; •   будує точки, прямі та площини на епюрі Монжа; •   записує визначники точки, прямої, площини; •   з'ясовує розміщення точки у просторі відносно заданої декарто вої системи координат, взаємне розміщення точки і прямої, точки і площини, прямої й площини; •   розв'язує основні позиційні і метричні задачі нарисної геометрі для точки, прямої і площини у САПР AutoCAD	
5. Організація роботи у САПР AutoCAD
(2год) Креслення у системі AutoCAD. Налаштування параметрів робочого середовища відповідно до чинних стандартів: команди і системні змінні.	Учень:
•    описує поняття   креслення у системі AutoCAD; •   пояснює необхідність та зміст налаштування параметрів робочо-о середовища AutoCAD відповідно до чинних стандартів; •  називає та використовує команди і системні змінні налаштуван.я параметрів робочого середовища AutoCAD;	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Системи  координат САПР AutoCAD:   світова користувача, поточна. Одиниці вимірювання. Допоміжні   засоби   креслення:   Grid,   Snap Ortho. Шари креслення. Створення шарів і налаш тування їх властивостей. Активізація   шару. Режими роботи з шарами. Написи на кресленні. Створення текстового стилю.   Створення   однорядкового   тексту. Створення  багаторядкового тексту.   Копіювання і редагування тексту.  Масштабування тексту. Зміна режиму вирівнювання тексту. Створення  й   використання   шаблона  креслення з пошаровою структурою Практична робота № 5. Розробка шаблона  креслення   (з   пошаровою   структурою формату А4 Практична робота № б. Розробка шаблона  креслення   (з   пошаровою   структурою формату A3	•   називає, створює та використовує світову (WCS), користувацьку (UCS) та поточну системи координат; •   встановлює параметри вимірювання довжин і кутів; •   використовує допоміжні засоби креслення: Grid, Snap, Ortho; •   описує поняття шарів креслення; •    використовує   меню  або   команду  LAYER  для   створення   нових шарів креслення і налаштування їх властивостей; •   активізує певний шар креслення; •   називає, пояснює та встановлює режими роботи з шарами крес лення; створює: •   текстові написи на кресленні; •   текстовий стиль та змінює його властивості; •   однорядковий текст; •   багаторядковий текст; •  копіює і редагує текст; •  масштабує текст; •   змінює режим вирівнювання тексту; •   використовує команди DTEXT, МТЕХТ; •  створює та використовує шаблони креслення з пошаровою структурою форматів А4 та A3	
6. Гранні поверхні та багатогранники (З год) Класифікація,   означення,   властивості.   За-дання та зображення багатогранників.  Належність точки до гранної поверхні.  Перетин    гранної    поверхні     проекціювальною площиною. Розгортка гранних поверхонь.  Перенесення лінії з гранної поверхні на її розгортку та навпаки.  Розкроювання листового матеріалу. Оптимізація побудови розгортки гранної поверхні    та    раціональне    розкроювання листового матеріалу. Побудова   розгортки   гранної   поверхні   та раціональне розкроювання листового матеріалу у САПР AutoCAD.  Команди копіювання (COPY),   перенесення   (MOVE-)  та   повороту (ROTATE) об'єктів. Базові операції твердотільного моделювання у AutoCAD.   Створення   примітивів   BOX (прямокутний   паралелепіпед),  AI_PYRAMID піраміда) і WEDGE (клин). Візуалізація тривимірних моделей. Одномо-ментне   (VPOINT)   та   інтерактивне   задання точки  зору   (3DORBIT),   приховування  ліній невидимого     контуру     (HIDE),     тонування (RENDER). Практична робота № 7. Точки і лінії на гранних поверхнях. Перетин гранної поверхні  проекціювальною  площиною.   Розгортки гранних поверхонь. Розкроювання листового матеріалу	Учень
•  описує класифікацію гранних поверхонь і багатогранників; •  формулює означення   гранної  поверхні,  багатогранника,  правильного багатогранника, піраміди (узагальнена, правильна, зрізана), призми, паралелепіпеда; •  характеризує властивості гранних поверхонь і багатогранників; описує: •   алгоритм встановлення належності точки до гранної поверхні; •   алгоритм побудови лінії перетину гранної поверхні проекціювальною площиною; •   поняття розгортки гранної поверхні; •   алгоритм побудови розгортки гранної поверхні; •   алгоритм перенесення лінії з гранної поверхні на її розгортку; •   алгоритм перенесення лінії з розгортки на гранну поверхню; •  розв'язує задачу оптимізації побудови розгортки гранної поверхні; •  розв'язує задачу раціонального розкроювання листового матеріалу за заданою розгорткою гранної поверхні; •   визначає належність точки гранній поверхні у САПР AutoCAD; •  будує лінію перетину гранної поверхні  проекціювальною площиною у САПР AutoCAD; •   будує розгортку гранної поверхні у САПР AutoCAD; »   виконує операції щодо перенесення лінії з гранної поверхні на "і розгортку у САПР AutoCAD; »  виконує операції щодо перенесення лінії з розгортки на гранну поверхню у САПР AutoCAD; •   використовує команди  копіювання  (COPY), перенесення (MOVE) та повороту (ROTATE) об'єктів; •  виконує операції щодо раціонального розкроювання листового матеріалу за заданою розгорткою гранної поверхні у САПР AutoCAD; >   має уявлення про твердотільне моделювання у AutoCAD; >   називає та описує базові операції твердотільного моделювання ранних об'єктів у AutoCAD;	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Практична робота № 8. Побудова примі тивів BOX та WEDGE. Перегляд реалістичних твердотільних моделей	•   створює      примітиви      BOX      (прямокутний      паралелепіпед), ALPYRAMID (піраміда) і WEDGE (клин) у AutoCAD; •   описує послідовність дій з візуалізаціїтривимірних моделей уAutoCAD; •   використовує команди одномоментного (VPOINT) та інтерактив ного задання точки зору (3DORBIT), приховування ліній невидимого контуру (HIDE)  і тонування  (RENDER) для реалістичної візуалі-зації об'єкта у САПР AutoCAD за його моделлю	
7. Геометричне моделювання. Розробка креслення плоскої деталі (4 год) Математичне     моделювання     геометричних об'єктів.      Параметризація      геометричних об'єктів.   Внутрішня і зовнішня  параметризація.   Математична   обробка   зображення• Аналітична   та   алгоритмічна   формалізація побудови   плоского лінійного  зображення. Розробка    геометричної    моделі    плоского параметризованого лінійного зображення. Розробка пошарового креслення деталі типу «Плоский контур» у AutoCAD за його моделлю. Виведення креслення на плоттер і принтер Лабораторна робота № 9.  Математична обробка плоского параметризованого лінійного зображення Лабораторна робота   №   10.    Розробка пошарового креслення деталі типу «Плоский контур» у AutoCAD за його моделлю та графічним алгоритмом	Учень:
•   описує поняття математичного моделювання геометричних об'єкгів •   описує структуру геометричної моделі об'єкта, змістове напов нення та призначення її складових; •   пояснює параметризацію геометричних об'єктів; •    виділяє параметри форми і параметри положення; •   описує поняття математичної обробки зображення; •   наводить приклади математичних (геометричних) моделей гео метричних (графічних) об'єктів, зокрема, лінійного зображення; •   виділяє зі структури зображення елементарні та складені гра фічні примітиви й визначає їх параметри і властивості; •    пояснює  аналітичну та  алгоритмічну формалізацію   побудови плоского лінійного зображення; •   складає та представляє графічні алгоритми побудови плоского лінійного зображення за результатами його аналітичної та алгоритмічної формалізації; •   виконує параметризацію плоского лінійного зображення; •   розробляє   геометричну  модель   плоского   параметризованого лінійного зображення; •    розробляє пошарове креслення деталі типу «Плоский контур» у AutoCAD за його моделлю та графічним алгоритмом; •   відтворює креслення на плоттері і принтері	
8. Побудова спряжень засобами САПР AutoCAD. Розробка креслення плоскої деталі зі спряженнями (4 год) Основні відомості про спряження. Види спряжень. Параметризація зображення, формалізація та  графічна  алгоритмізація   побудови спряжень. Спряження двох прямих. Спряження прямої лінії та дуги кола. Спряження двох дуг кіл. Побудова коробових кривих. Технологічні   особливості   побудови   спряжень у САПР AutoCAD. Геометрична структу-ризація  плоского  контуру зі спряженнями: виділення базових та спрягаючих елементів. Складання  графічного алгоритму (як певної нформатичної технології) побудови плоского контуру зі спряженнями з використанням нструментальних засобів САПР AutoCAD. Розробка пошарового креслення деталі «Прокладка», контурякої містить спряження,уСАПРAutoCAD Лабораторна робота №11. Складання і реалізація графічного алгоритму (як певної нформатичної технології)   побудови   обмежуючого    контуру   деталі    «Прокладка»    зі спряженнями   з   використанням   інструмен-альних засобів САПР AutoCAD	Учень:
•   описує поняття спряження; •   називає та характеризує види спряжень; •   здійснює параметризацію зображення, формалізацію та графічну алгоритмізацію побудови спряжень; описує: •   алгоритми спряження двох прямих; •   алгоритми спряження прямоїлініїта дуги кола; •   алгоритми спряження двох дуг кіл; •   алгоритми побудови коробових кривих; •   описує та пояснює технологічні особливості побудови спряжень уСАПР AutoCAD; •   виконує геометричну структуризацію плоского контуру зі спряженнями шляхом виділення базових та спрягаючих елементів; •   складає графічний алгоритм (як своєрідну інформатичну техно-логію) побудови плоского контуру зі спряженнями з використанням інструментальних засобів САПР AutoCAD; •   використовує команди LINE та CIRCLE (у поєднанні з певними режимами об'єктної прив'язки) та ПНЕТ і РЕОІТдля побудови спряжень; використовує можливості САПР AutoCAD для розробки пошарового креслення деталі «Прокладка», контур якої містить спряження	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Лабораторна робота № 12. Розробка поша рового креслення деталі «Прокладка», контур якої містить спряження, у САПР AutoCAD		
9. Пакетний режим роботи САПР AutoCAD (2 год) Командні пакетні файли. Створення та набір пакетного файла. Допоміжні команди DELAY• RSCRIPT. Розробка сценарію побудови плоского лінійного зображення. Запуск на виконання (SCRIPT), переривання та продовження виконання (RESUME) пакетного файла. Лабораторна робота № 13. Розробка сценарію  побудови   плоского лінійного зображення та його відтворення у САПР AutoCAD	Учень:
•   описує поняття командного пакетного файла; •   пояснює призначення пакетних файлів; •    наводить приклади пакетних файлів; •   створює пакетний файл; •   набирає пакетний файл у текстовому редакторі та зберігає його •   використовує  у тексті   пакетного   файла  допоміжні   команди DELAY, RSCRIPT; •   розробляє   сценарій   побудови   заданого   плоского   лінійного зображення за результатами його математичної обробки; •  уміє запускати на виконання (SCRIPT), переривати та продовжувати виконання (RESUME) пакетного файла; •   налагоджує сценарій побудови плоского лінійного зображення	
10. Підготовка геометричноїінформації для програмної обробки деталей на верстатах з ЧПК (3 год) Числове   програмне   керування   верстатом Сфери застосування  верстатів з ЧПК.   Програмування виробництва деталей. Програмне забезпечення процесів розробки керуючих програм для устаткування з ЧПК. Процесор і  постпроцесор системи автоматизації програмування (САП). Виготовлення деталей  (зокрема,  нервюр  і прес-форм) з листового матеріалу на фрезерних верстатах з ЧПК. Автоматизоване     проектування     траєкторії різального   інструмента   для    програмного виготовлення    деталі    типу    «Прокладка». Еквідистантні та квазіеквідистантні криві. Автоматизоване     проектування     траєкторії різального інструмента для  програмної обробки площини, обмеженої контуром довільної конфігурації. Формування спіралеподібної траєкторії різального інструмента. Формування порядкового закону руху різального інструмента. Фази підведення, робочого ходу та відведення різального інструмента. Лабораторна робота № 14. Автоматизоване   проектування   траєкторії   різального інструмента для програмного виготовлення деталі типу «Прокладка» у САПР AutoCAD. Лабораторна робота № 15. Автоматизоване проектування   спіралеподібної   траєкторії   та порядкового закону руху різального інструмента для програмної обробки пазів (колодязів) на плиті (прес-формі) у САПР AutoCAD	Учень:
•  описує числове програмне керування верстатом; •   називає сфери застосування верстатів з ЧПК; • характеризує програмування виробництва деталей; • характеризує програмне забезпечення процесів розробки керуючих програм для устаткування з ЧПК та описує його призначення; •   називає кілька САП; •   пояснює функціональне призначення процесора і постпроцесора САП описує: •   процес виготовлення деталей з листового матеріалу на фрезерних верстатах з ЧПК; •   автоматизоване  проектування траєкторії різального інстру мента для програмного виготовлення деталі типу «Прокладка»; •    поняття еквідистантних та квазіеквідистантних кривих; •   автоматизоване проектування траєкторії різального інструмента для програмної обробки площини, обмеженої контуром довільної конфігурації; •   метод  формування   спіралеподібної траєкторії   різального інструмента; •   метод формування порядкового закону руху різального ін струмента; *   виділяє та характеризує фази   підведення,  робочого ходу та відведення різального інструмента; вміє проектувати: • траєкторії різального інструмента для програмного виготовлення деталі типу «Прокладка» у САПР AutoCAD; •  спіралеподібні траєкторії руху різального інструмента для програмної обробки пазів (колодязів) на плиті у САПР AutoCAD; •   порядковий закон руху різального інструмента для програмної обробки пазів (колодязів) на плиті у САПР AutoCAD; •   використовує команди OFFSET, PEDIT, 3DP0LY; •   виконує зоровий аналіз траєкторії у тривимірному просторі	
11 .Узагальнення і систематизація програмного матеріалу за І півріччя (1 год)		

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
12. Схеми. Схема електрична принципова. Створення бібліотеки графічних компонентів (3 год) Загальні відомості про виконання та читання схем.    Кінематичні   схеми.    Гідравлічні   та пневматичні схеми. Електричні схеми. Схеми електричні  принципові. Умовні  графічні позначення елементів. Блок комутації Позиційні   позначення   елементів.    Перелік елементів. Створення  та  використання   блоків у САПР AutoCAD. Внутрішні й зовнішні блоки. Створення    бібліотек    графічних    компонентів. Налаштування властивостей об'єктів у блоці. Вставляння  блоків.  Атрибути блоків.   Редагування блоків Практична робота № 16. Розробка бібліотеки графічних компонентів у складі умовних позначень елементів електричних схем. Лабораторна робота  №   17.   Розробка схеми    електричної    принципової   у   САПР AutoCAD	Учень:
•   описує загальні відомості про виконання та читання схем; •   наводить класифікацію схем та називає їх кодове позначення; •   розпізнає та описує функціональне призначення кінематичних, гідравлічних, пневматичних та електричних схем; •   описує основні правила виконання схем; •   характеризує особливості розробки та виконання схем елект ричних принципових; •   розпізнає умовні графічні позначення елементів та вміє їх зо бражати; •   пояснює призначення блока комутації та вміє його зобразити на кресленні; •   використовує позиційні позначення елементів; •   складає перелік елементів; •   описує поняття зовнішніх і внутрішніх блоків; •    використовує команди створення  (BLOCK, WBLOCK), вставляння (INSERT, MINSERT, DIVIDE, MEASURE, PASTEBLOCK) та розблокуван-ня (EXPLODE) блоків; •   описує поняття бібліотеки графічних компонентів; •   налаштовує властивості об'єктів у блоці; •    налаштовує атрибути блоків; •   редагує блоки	
13.Зображення: вигляди, розрізи, перерізи. Розробка креслення складного об'ємного предмета. Читання креслень (4год) Вимоги до зображень предметів на кресленні.    Вигляди.    Розрізи.    Перерізи.    Вигляд, суміщений   з   розрізом.   Складні   розрізи: ламані  й ступінчасті.  Вибір головного вигляду та визначення типів і необхідної кількості   зображень   предмета   на   кресленні. Графічне    позначення    різних    матеріалів. Аналіз геометричної форми предмета. Нанесення  розмірів.  Читання креслення.  Побудова на кресленні проекцій точок, що належать поверхні предмета. Простір   моделі   і   простір   аркуша  у  САПР AutoCAD.   Технологія    розробки    креслення предмета у середовищі САПР AutoCAD.  Нанесення   штриховки.   Створення   розмірних стилів.  Команди нанесення розмірів.  Редагування розмірів Лабораторна робота   №   18.    Розробка креслення   складного   об'ємного   предмета три вигляди, усі корисні розрізи, розмірна нформація, заповнений основний напис) на форматі A3	Учень:
•   описує загальні вимоги до зображень предметів на кресленні; •  розпізнає вигляди, розрізи, перерізи; •   описує поняття вигляду, розрізу, перерізу, вигляду, суміщеного з зозрізом; •   розробляє креслення  предмета, яке містить вигляди, розрізи, перерізи та вигляди, суміщені з розрізом; •   будує складні ламані розрізи; •   будує складні ступінчасті розрізи; •   позначає розрізи і перерізи; •   вибирає головний вигляд предмета на кресленні; •   визначає типи і необхідну кількість зображень предмета на кресленні; •   позначає на кресленні різні матеріали; •   аналізує геометричну форму предмета; •   наносить розміри предмета на кресленні, виділяючи габаритні юзміри та розміри форми і положення складових геометричних елементів предмета; •   читає креслення; •   будує на кресленні проекції точок, що належать поверхні предмета; використовує: •   простір моделі і простір аркуша у САПР AutoCAD; •   різні видові екрани; •   технологію   розробки   креслення   предмета  у  середовищі САПР AutoCAD; •   команди   PLINE, TRACE,  MIRROR, STRETCH, ARRAY, CHANGE, BREAK, EXTEND, CHAMFER, HATCH, BHATCH; •   всі режими об'єктної прив'язки; •   створює розмірні стилі; •   використовує всі команди режиму нанесення розмірів DIM; •   редагує розміри; •    оформляє креслення предмета у САПР AutoCAD	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
14. Аксонометричні проекції. Технічний рисунок (2 год) Наочні зображення предметів: перспектива центральна    та    паралельна    аксонометрії Утворення аксонометричних проекцій.   Косокутна аксонометрія.  Ортогональна аксонометрія:  ізометрія та диметрія.  Побудов; аксонометричного зображення предмета з; характерними його точками. Просторова т; аксонометрична координатні ламані точки Побудова   проекцій   кола   в   ортогональній аксонометрії. Нанесення розмірів в аксонометрії. Штриховка розрізів в аксонометрії. Загальні відомості про технічний рисунок. Технологія  побудови аксонометричного зображення  предмета з  вирізом  його однієї чверті у середовищі САПР AutoCAD Лабораторна робота  №   19.   Побудова аксонометричного зображення предмета (з його   кресленням)   з   вирізом   його   однієї чверті у середовищі САПР AutoCAD	Учень
описує: •   загальні відомості про наочні зображення предметів; •   поняття перспективи, центральної та паралельної аксонометрій; •   процес утворення аксонометричних проекцій; •   поняття косокутної аксонометрії; •   поняття ортогональної аксонометрії; •   поняття ізометричної проекції та називаєїї параметри; •   поняття диметричної проекції та називає її параметри; •   процес побудови аксонометричного зображення  предмета за характерними його точками; •   використовує  просторову та аксонометричну  координатні ламан точки для поточковбї побудови аксонометричного зображення предмета, •  будує проекції кола в ортогональній аксонометрії; •   наносить розміри предмета на його аксонометричному зображенні; •   штрихує розрізи в аксонометрії; •  описує загальні відомості про технічний рисунок; •   використовує технологію  побудови  аксонометричного  зображення предмета (за його кресленням) з вирізом його однієї чверт у середовищі САПР AutoCAD	
15. Складальні креслення. З'єднання та передачі. Рознімнітанерознімніз'єднання. Різьба*. Різьбові з'єднання* (4 год) Призначення й особливості складальних креслень. Основні елементи складального креслення: зображення, розміри, специфікація і номери позицій. Умовності та спрощення на складальних кресленнях. Оформлення складальних креслень. Читання складальних креслень. Поняття про деталювання складальних креслень.    Послідовність   деталювання.    Виконання деталювання. Рознімні та нерознімні з'єднання. Різьбові з'єднання. Класифікація різьб. Параметри різьби. Зображення різьби на кресленні. Нарізка зовнішньої та внутрішньої різьб. Стандартні кріпильні деталі з різьбою: болти, гвинти, шпильки, гайки. Шайби. Болтові з'єднання. З'єднання шпилькою. З'єднання гвинтом. Трубне з'єднання. Обчислення параметрів різьбових з'єднань та підбір кріпильних деталей. Шпонкові  з'єднання.   Штифтові  з'єднання. Шліцьові з'єднання. Зварні    з'єднання.    Заклепкові    з'єднання. З'єднання паянням. З'єднання склеюванням. З'єднання зшиванням. Загальні відомості про зубчасті передачі. Циліндрична зубчаста  передача.  Основні  параметри зубчастого евольвентного  колеса.  Обчислення параметрів   циліндричної   зубчастої   передачі. Креслення циліндричного зубчастого колеса та циліндричної зуб-частої передачі. Конічна зубчаста передача. Ланцюгові та ремінні передачі	Учень:
•  описує призначення та характеризує особливості складальних креслень; •  називає та описує основні елементи складального креслення: зображення, розміри, специфікацію і номери позицій; описує поняття: •   зображення складального креслення; •   розмірів складального креслення; •   номерів позицій складального креслення; •   специфікації складального креслення; •   називає та описуєумовності та спрощення на складальних кресленнях; •  описує оформлення складальних креслень; •  характеризує порядок читання складальних креслень; •  читає складальне креслення; •  описує поняття про деталювання складальних креслень; •   називає послідовність деталювання і характеризує кожен з Ті етапів; описує: •   процес виконання деталювання; •   поняття про рознімні з'єднання; •   поняття про нерознімні з'єднання; •   наводить приклади рознімнихта нерознімних з'єднань; •  описує поняття про різьбові з'єднання; •   наводить класифікацію різьб; •   називає параметри різьби; описує поняття про різьби: •   метричну; •  трубну циліндричну; • трапецеїдальну; • упорну; *   прямокутну; •   конічну дюймову; •   метричну конічну;	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Лабораторна робота № 20. Обчислення параметрів циліндричного зубчастого  колеса та циліндричної зубчастої передачі і виконай ня їх креслень у середовищі САПР AutoCAD Лабораторна робота № 21. Обчислення параметрів різьбових з'єднань болтом, шпиль кою та гвинтом за заданими умовами і виконання складального креслення з'єднання пакета плоских деталей у середовищі САПР AutoCAD	•   пояснює зображення різьби на кресленні; •   описує процес нарізки зовнішньої різьби; •   описує процес виготовлення отворута нарізки внутрішньої різьби; •   називає стандартні кріпильні деталі з різьбою та описує їх; описує поняття про: •   болтові з'єднання; •   з'єднання шпилькою; •   з'єднання гвинтом; •   трубне з'єднання; •   наводить  приклади   болтових  і трубних  з'єднань та  з'єднань шпилькою і гвинтом; •   виконує   креслення   болтових  і  трубних  з'єднань та   з'єднань шпилькою і гвинтом; •   обчислює параметри різьбових з'єднань за заданими умовами; •   підбирає стандартні кріпильні деталі за результатами обчислень; описує поняття про: •   шпонкові з'єднання; •    штифтові з'єднання; •    шліцьові з'єднання; •    наводить    приклади     шпонкових,    штифтових    та    шліцьових з'єднань; описуєпоняття про: •   зварні з'єднання; •   заклепкові з'єднання; •   з'єднання паянням; •   з'єднання склеюванням; •   з'єднання зшиванням; •   наводить   приклади   з'єднань  зварних,   заклепкових,   паянням, склеюванням та зшиванням; •   описує загальні відомості про зубчасті передачі; •   описує поняття про циліндричну зубчасту передачу; •   наводить приклади циліндричних зубчастих передач; •   наводить основні параметри зубчастого евольвентного колеса та характеризує їх; •   обчислює параметри циліндричного зубчастого колеса; •   обчислює параметри циліндричної зубчастої передачі; •   описує поняття креслення циліндричного зубчастого колеса; •   описує поняття креслення циліндричної зубчастої передачі; •   виконує креслення циліндричного зубчастого колеса та циліндричної зубчастої передачі; описує поняття про: •    конічну зубчасту передачу; •   ланцюгові передачі; •   ремінні передачі; •   наводить приклади ланцюгових та ремінних передач; •   виконує креслення зубчастого колеса та циліндричної зубчасто передачі у середовищі САПР AutoCAD; •   виконує складальне креслення з'єднання пакета плоских деталей у середовищі  САПР AutoCAD  за обчисленими   параметрами }ізьбових з'єднань болтом, шпилькою та гвинтом; •   розробляє  специфікацію  для   складальної  одиниці   з'єднання пакета плоских деталей за допомогою різьбових з'єднань болтом, шпилькою та гвинтом	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
16. Робочі креслення та ескізи деталей
(Згод) Іоняття    про    робочі   креслення   деталей іимоги до робочого креслення деталі. Правила оформлення робочих креслень.  Нане сення   розмірів.   Технологічні   особливості деталей машин. Різьбові проточки. Канавки для виходу шліфувального круга. Рифлення. Зибірта позначення матеріалів. Іоняття про граничні відхилення розмірів та х нанесення на кресленнях. Іозначення шорсткості поверхні, покриття термічної та іншої обробки деталі. Іаписи й технічні вимоги на робочих кресленнях. Іриклади    виконання     робочих    креслень деталей. Особливості, послідовність та правила виконання ескізів деталей. 'озробка   робочого   креслення   деталі   типу штуцер» за складальним кресленням виробу. ехнологія   розробки   робочого   креслення деталі   типу   «штуцер»   у   середовищі   САПР AutoCAD Лабораторна  робота   №   22.    Розробка юбочого   креслення  деталі  типу «штуцер» за ескізом деталі) та побудова її аксонометричного зображення з вирізом однієї чвері у середовищі САПР AutoCAD	Учень
описує: •   поняття про робочі креслення деталей; •   вимоги до робочого креслення деталі; •   правила оформлення робочих креслень; •   вибирає головний вигляд на робочому кресленні деталі; •   наносить розміри деталей з урахуванням конструктивних особ ливостей  роботи деталі  в з'єднанні, технології її виготовлення необхідності контролю розмірів; •   розрізняє конструкторську, технологічну, вимірювальну та скла дальнубази нанесення розмірів; описує: •   технологічні особливості деталей машин; •   поняття про різьбові проточки; •   поняття про канавки для виходу шліфувального круга; •    поняття про рифлення; •  використовує різьбові проточки, канавки для виходу шліфуваль ного круга та рифлення для оформлення робочого креслення деталі; •   вибирає та позначає матеріал деталі; •   поняття  про граничні відхилення  розмірів та їх нанесення  н кресленнях; •   наносить граничні відхилення розмірів деталі на робочому кресленні; описує поняття про: •    шорсткість поверхні деталі; •   покриття поверхні деталі; •   термічну та іншу обробку деталі; •   використовує шорсткість поверхні, покриття, термічну та іншу обробку деталі для оформлення робочого креслення деталі; •   наносить написи й технічні вимоги на робоче креслення; •  читає робочі креслення деталей; •  описує особливості, послідовність та правила виконання ескізів деталей, •  розробляє ескіз деталі типу «штуцер» за складальним кресленням виробу; ■   розробляє робоче креслення деталі типу «штуцер» за складальним кресленням виробу в середовищі САПР AutoCAD; •  будує аксонометричне зображення деталі типу «штуцер» з вирізом ї однієї чверл (за робочим кресленням) у середовищі САПР AutoCAD	
17. Математичні основи геометричного моделювання та інформаційних технологій проектування (7год) Математичні моделі та їх роль в автоматизованому проектуванні.   Поняття  про математичну модель геометричного об'єкта. Іоняття    про    геометричне    моделювання, комп'ютерну графіку та комп'ютерні графічно-інформаційні   технології.    Поняття    про геометричну модель об'єкта та про машинну модель геометричного об'єкта. Координатні системи: числова вісь, декартова, афінна, полярна, циліндрична, сферична, барицентрична, проективна, криволінійна, політ-канинна, двовимірна, тривимірна, багатовимірна, світова, глобальна, локальна. Фізичні, нормовані та однорідні координати точки.	Учень
•  описує поняття математичної моделі; • характеризує роль математичної моделі в автоматизованому проектуванні; описує поняття про: •   математичну модель геометричного об'єкта; •   геометричне моделювання, комп'ютерну графіку та комп'ю терні графічно-інформаційні технології; •   геометричну модель об'єкта; •   машинну модель геометричного об'єкта; • характеризує числову вісь та декартову, афінну, полярну, цилінд-зичну, сферичну, барицентричну, проективну, криволінійну, політ-кзнинну, двовимірну, тривимірну, багатовимірну, світову, глобальну, локальну координатні системи; •   пояснює координацію точки на числовій осі та у декартовій, афінній, полярній, циліндричній, сферичній, барицентричній, проективній, криволінійній, політканинній системах координат певної розмірності;	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Прямокутна права декартова система коорди• нат. Декартові координати, визначник та раді ус-вектор точки. Відстань між двома точками Поділ відрізка у заданому відношенні. Основи векторної алгебри. Поняття вектора Лінійні операції над векторами. Властивост векторів. Рівняння вектора у дво- та триви мірному просторі, розкладання вектора по базису  та   координати    вектора   відносно
базису. Напрямні косинуси вектора, геометричні   перетворення:    рух,   поворот
масштабування. Іоняття про афінні та проективні перетворення. Рівняння прямої лінії на площині. Різновиди зівнянь прямої.  Перетин двох прямих.  Відтань від точки до прямої, 'івняння  площини.   Різновиди рівнянь площини. Відстань від точки до площини. Іряма лінія у просторі, {риві лінії.  Способи задання  кривих ліній. Іараметризація кривих. Плоскі криві. Порядок. Гладкість. Дотична. -Іормаль. Кривина. Звичайна (регулярна) та особлива точки кривої. "Іросторова крива. Супровідний тригранник. Дотична,    нормаль   і   бінормаль.   Дотична нормальна та слрямна площини, {риві другого порядку як конічні перерізи, (оло.  Еліпс.  Парабола.  Гіпербола.  Парамет-)ичне задання кола і еліпса. МетодЛаймінга. "Іоверхні другого  порядку.  Сфера.   Еліпсоїд, їперболоїди. Параболоїди. Конуси. Циліндри. Обводи. Точкове задання обводу. Інтерпо-ляція.  Лінійна  інтерполяція.   Інтерполяційний   поліном  Лагранжа.   Сплайни.   Колові, параболічні та кубічні сплайни. нженерний метод задання кривих другого порядку. Задання плоского обводу кривими ;ругого порядку в інженерному варіанті. Апроксимація.    Крива   Без'є.    Метод   найменших квадратів. Іерезадання плоских кривих для систем з рограмним керуванням. Лінійна апроксимація з заданою точністю. -Іезакономірні поверхні.  Параметризація  по-ерхонь. Способи утворення поверхонь. Кіне-чатичні поверхні.   Класифікація  кінематичних оверхонь. Способи задання поверхонь. Ліній-ата поверхня.   Кінематична поверхня з пло-щиною паралелізму. еометричне  моделювання  процесів  відтвоення криволінійних обводів у тривимірному росторі. Конструювання траєкторії різально-о інструмента.	•   пояснює фізичні (зв'язані з пристроєм), нормовані та однорідн координати точки; •   характеризує прямокутну праву декартову систему координат; •   пояснює декартові координати, визначник та радіус-вектор точки, •   записує рівняння та визначає відстань між двома точками; •   записує  рівняння   поділу  відрізка у заданому  відношенні та визначає положення точки поділу; •  пояснює основи векторної алгебри; •  описує поняття вектора; •  називає лінійні операції над векторами; •  характеризує властивості векторів; •  записує рівняння вектора у дво-та тривимірному просторі; •   пояснює розкладання вектора по базису та координати вектора відносно базису; •  описує поняття про напрямні косинуси вектора та записує рівняння для їх обчислення; описує поняття про: •   геометричні перетворення; •   поворотів, масштабування як різновидів геометричних перетворень та записує їх аналітичні залежності; •   афінні перетворення; •   проективні перетворення; •  записує загальне рівняння прямої лінії на площині; •  називає різновиди рівнянь прямої -  неповне рівняння  прямої, зівняння прямої у відрізках, канонічне рівняння  прямої, параметричне рівняння прямої, пряма з кутовим коефіцієнтом, нормоване зівняння прямої, векторне рівняння прямої - та записує ці рівняння; •  називає умови паралельності і перпендикулярності прямих; •   визначає точку перетину двох прямих; •   визначає відстань від точки до прямої; •  записує загальне рівняння площини; •   називає різновиди рівнянь площини - неповне рівняння площини, рівняння площини у відрізках, рівняння площини, яка проходить  через три точки,  нормоване  рівняння   площини,   векторне зівняння площини - та записує ці рівняння; «   визначає кут між двома площинами; >   називає умови паралельності і перпендикулярності площин; •    визначає відстань від площини до точки; "/  описує прямулінію у просторі; Ч   описує поняття кривої лінії; •   називає та пояснює способи задання кривих ліній; тисує поняття: •    параметризації кривих ліній; •   про плоскі криві; •   про порядок, гладкість, дотичну, нормаль, кривину, про звичайну (регулярну) та особливу точки кривої; •   просторової кривої; •   супровідного тригранника просторової кривої; •   дотичної, нормалі і бінормалі просторової кривої; •   дотичної, нормальної і спрямної площин просторової кривої; •   описує утворення кривих другого порядкуяк конічних перерізів; •  описує поняття кола, еліпса, параболи, гіперболи та записує їх івняння;	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Іобудова   розгорток   розгортних   (циліндр конус, лінійчата поверхня) та нерозгортнихописує: поверхонь (сфера, незакономірна поверхня) Практична робота № 23.   Розробка про грамного засобу для визначення координа' очки у різних системах координат, обчис лення відстані між двома точками та поділу відрізка у заданому відношенні Практична робота № 24. Розробка про-рамного засобу для обчислення координат очки   на   площині   внаслідок   перетворень )уху, повороту, масштабування Практична робота № 25. Розробка програмного засобу для нормалізації рівняння прямої,   для   обчислення   координат точки перетину двох прямих та відстані від точки до прямої Практична   робота    №   26.     Побудов сплайна у середовищі AutoCAD за допомогою команд PEDIT і SPLINE Практична робота № 27. Розробка проо рамного засобу для лінійної апроксимації з заданою точністю плоских обводів, заданих відрізками прямих, дугами  кіл та кривими другого   порядку   в   інженерному   варіанті задання,   з    представленням    результату   у вигляді script—файла системи AutoCAD Практична робота № 28.  Побудова розгорток розгортних (циліндр, конус) та не-іозгортних поверхонь (сфера) у середовищі AutoCAD	•   записує параметричне рівняння кола і еліпса; описує: •   метод Лаймінга; •   поняття поверхонь другого порядку; •   поняття сфери, еліпсоїда, гіперболоїда, параболоїда, конуса циліндра та записує їх рівняння; •    поняття обводів; •   точкове задання обводу; •   поняття про інтерполяцію; •    поняття лінійної інтерполяції; •  записує рівняння інтерполяційного поліному Лагранжа, харак теризує його властивості та пояснює побудову кривої; описує поняття: •   сплайнів та називає їх види; •   про колові, параболічні та кубічні сплайни, характеризує їх вла стивостіта пояснює процес побудови (обчислення параметрів); •   інженерного методу задання кривих другого порядку; •   називає параметри кривої другого порядку в інженерном варіанті задання та наводить графічну ілюстрацію; описує: •   задання плоского обводу кривими другого порядку в інже нерному варіанті та наводить приклади; •    поняття апроксимації; •   побудову кривої Без'є, характеризує її властивості та наво дить графічну ілюстрацію; •   поняття методу найменших квадратів та пояснює отримання необхідних математичних залежностей; •   пояснює  необхідність і  сутність  перезадання   плоских  кривих для систем з програмним керуванням; •   пояснює процес лінійної апроксимації плоских обводів з заданою точністю; р описує поняття про незакономірні поверхні; > описує поняття параметризації поверхонь та наводить приклади; >  називає та описує способи утворення поверхонь; > описує поняття про кінематичні поверхні; •    наводить класифікацію кінематичних поверхонь; > називає та описує способи задання поверхонь; >  описує поняття лінійчастої поверхні та наводить приклади; >  описує поняття кінематичної поверхні з площиною паралелізму а наводить приклади; і   описує геометричне моделювання процесів відтворення криволінійних обводів у тривимірному просторі; •   пояснює сутність конструювання траєкторії різального інструмента; ■   пояснює процес побудови розгорток розгортних (циліндр, конус, лінійчаста поверхня) та нерозгортних поверхонь (сфера, незакономірна поверхня); •   будує розгортки циліндра, конуса та сфери	
18. Геометричне моделювання та візуалі-зація поверхонь і тіл у тривимірному просторі (5 год) Поняття     про     геометричне    моделювання поверхонь і тіл у тривимірному просторі.	Учень
тисує: •   поняття   про  геометричне  моделювання   поверхонь і тіл у тривимірному просторі; •   поняття про каркасне (дротяне), полігональне (поверхневе), об'ємне (твердотільне, суцільне) моделювання об'єктів;	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Каркасне  (дротяне),  полігональне (поверх неве),    об'ємне     (твердотільне,    суцільне моделювання об'єктів. Методи геометрично• го синтезу складних об'єктів:   контактного поєднання та поєднання з проникненням. Файли     обміну    кресленнями    у    систем AutoCAD.    Розробка   полігональної   геометричної  моделі  гранного тіла.   Комп'ютерна реалізація моделі у вигляді dxf-файла. Візу-алізація   гранного  тіла   за   його   моделлю Зміна видимості ребер (EDGE). Перегляд об'єктів у тривимірному просторі Робота з екранами виглядів у тривимірному просторі. Створення     і     перегляд    слайдів    у    САПР AutoCAD.    Розробка   сценарію   і   створення :лайд-фільму огляду гранного тіла. Створення   у   САПР   AutoCAD   поверхонь   як сіткових оболонок. Гвердотільне моделювання у САПР AutoCAD. Термінологія   твердотільного   моделювання. Структурний аналіз об'єкта та послідовність його формоутворення. Задання тривимірних координат.   Координатні  фільтри.   Система координат    користувача.    Базові    операці вердотільного моделювання. "Іобудова   примітивів   SOLID   (зафарбований багатокутник), 3DFACE (тривимірна грань або навскісна   площина),  AI_DOME   (верхня   півсфера), AI_DISH   (нижня  півсфера), 3DMESH тривимірна сітка), REVSURF (поверхня обертання), SPHERE (сфера), CYLINDER (циліндр), CONE (конус), TORUS (тор). Іобудова моделей тіл видавлюванням (EXTRUDE). "Іобудова моделей лл обертання (REVOLVE). Моделювання   об'єктів  складної  форми   за допомогою   булевих   операцій:   об'єднання об'єкл'в      (UNION),      віднімання      об'єктів SUBTRACT),    перетину   об'єктів    (INTERSECT, NTERFERE). Іобудова основних виглядів і простих роз-лзів об'єкта за його твердотільною моделлю SOLVIEV, SOLDRAW, SOLPROF). Іобудова   поперечного   перерізу   (SECTION) а розрізання (SLICE) об'єкта за його твердотільною моделлю Лабораторна робота  №  29.   Розробка полігональної геометричної моделі гранного іла та її впровадження у систему AutoCAD Практична робота № ЗО. Розробка твер-дотільної   моделі   деталі   типу   «штуцер»   у !АПР AutoCAD Практична робота № 31.  Розробка кресення деталі типу «штуцер» за твердотільою моделлю у САПР AutoCAD	•   сутність методів геометричного синтезу складних об'єктів, контактного поєднання та поєднання з проникненням; •   характеризує процес обміну кресленнями у системі AutoCAD та називає відповідні типи файлів; •   пояснює структуру і  вміст полігональної геометричної модел гранного тіла; •    розробляє полігональну геометричну модель гранного тіла; •   виконує   комп'ютерну   реалізацію   полігональної   геометрично1 моделі гранного тіла та впроваджує її у систему AutoCAD; •   використовує можливості САПР AutoCAD для візуалізації гранного тіла за його моделлю; •  змінює видимість ребер у моделі тіла; •  переглядає об'єкти у тривимірному просторі; •  використовує екрани виглядів у тривимірному просторі; •  створює і переглядає слайди у САПР AutoCAD; •   розробляє сценарій і створює слайд-фільм огляду гранного тіла; •  описує створення у САПР AutoCAD поверхонь як сіткових оболонок; •   описує поняття про твердотільне моделювання у САПР AutoCAD; •   використовує термінологію твердотільного моделювання; •  виконує структурний аналіз об'єкта та визначає послідовність його формоутворення; •   задає тривимірні координати; •   використовує координатні фільтри; •   встановлює та використовує систему координат користувача; •   називає й описує базові операції твердотільного моделювання гранних об'єктів у AutoCAD; •   створює примітиви SOLID (зафарбований багатокутник), 3DFACE 'тривимірна грань або навскісна площина), AI_DOME (верхня пів-фера), AI_DISH   (нижня   півсфера),   3DMESH   (тривимірна  сітка), REVSURF (поверхня обертання), SPHERE (сфера), CYLINDER (циліндр), CONE (конус), TORUS (тор) у AutoCAD; будує моделі: •   тіл видавлюванням (EXTRUDE); •   тіл обертання (REVOLVE); •   об'єктів складної форми за допомогою булевих операцій об'єднання  об'єктів  (UNION),   віднімання  об'єктів  (SUBTRACT), перетину об'єктів (INTERSECT, INTERFERE); •   описує процес побудови основних виглядів і простих розрізів об'єкта    за    його    твердотільною    моделлю    (SOLVIEV,    SOLDRAW, ю-OLPROF) у САПР AutoCAD та будує ці зображення; •   будує поперечний  переріз (SECTION) та розрізає (SLICE) об'єкт за його твердотільною моделлю	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
19. Внутрішнє програмування. Мова програмування AutoLisp. Створення програмних засобів у середовищі Visual Lisp (4 год) Призначення,    можливості    і    особливост мови   програмування  AutoLISP.   Базові   поняття мови AutoLISP. Основні етапи програмування   мовою AutoLISP.  Типи даних.   Інтерпретатор AutoLISP та його режими роботи. Погодження з лексики. Вбудовані   функції   мови   AutoLISP.   Функції введення даних різного типу. Функції маніпулювання даними. Функції для роботи з числовими даними і виразами. Функції керування процесом обчислення  (виконання)  функцій. Функції перевірки  виконання умов.  Функції виведення даних різного типу. Функції доступу до примітивів і засобів AutoCAD. Ірограмування  мовою AutoLISP в інструментальному середовищі Visual LISP. Меню. Панелі нструментів. Текстовий  редактор.   Розробка, налагодження та завантаження програм, 'озгляд прикладів програм мовою AutoLISP. 'озробка Lisp-програми побудови парамет-шованого зображення плоского контуру Ірактична робота № 32.  Розробка Lisp-програми побудови  кривої Без'є у середовищі AutoCAD Практична робота № 33. Розробка Lisp-програми візуалізації у AutoCAD триосьово-о еліпсоїда сіткою ліній Ірактична робота № 34. Розробка Lisp-програми    побудови   у   AutoCAD   лінійчатої поверхні загального виду Лабораторна робота № 35. Розробка Lisp-програми   побудови   параметризованого зображення плоского контуру у САПР AutoCAD	Учень
•   описує призначення, можливості і особливості мови програмування AutoLISP; •   описує базові  поняття  мови AutoLISP:  вираз,  програма, атом список, функція, опис функції; •   називає та описує основні етапи програмування мовою AutoLISP; •    називає та описує типи даних AutoLISP; •   описує інтерпретатор AutoLISP та його режими роботи; •    використовує лексику AutoLISP; називає та використовує функції: •    вбудовані функції мови AutoLISP; •    введення даних різного типу; •    маніпулювання даними; •   для роботи з числовими даними і виразами; •    керування процесом обчислення (виконання) функцій; •    перевірки виконання умов; •    виведення даних різного типу; •   доступу до примітивів і засобів AutoCAD; ■   програмує   мовою  AutoLISP   в   інструментальному  середовищ Visual LISP; використовує: •   меню Visual LISP; •   панелі інструментів Visual LISP; •   текстовий редактор Visual LISP; •   технологію розробки, налагодження та завантаження  програм у середовищі Visual LISP; •   читає та пояснює тексти прикладів програм мовою AutoLISP; розробляє та використовує: •   Lisp-програму побудови кривої Без'є у середовищі AutoCAD; •  Lisp-програму   візуалізації   у   AutoCAD   триосьового   еліпсоїда сіткою ліній; •  Lisp-програму побудови у AutoCAD лінійчастої поверхні загального виду; •   Lisp-програму побудови  параметризованого зображення  плоского контуру	
20. Огляді порівняння САПР/АСТПВ (2год) Іриклади інтегрованих систем автоматизованого проектування і технологічної підготовки  виробництва у загальному машино-, автомобіле-, авіа-, кораблебудуванні, будівництві, легкій промисловості. Структура цілісного процесу автоматизованоо виробництва. Впровадження САПР/ТПВ. жтема   K0MI1AC-3D:    робоче   середовище, створення   простих і складених геометрич-них  об'єктів,   розробка   креслень   виробів, обмін інформацією з іншими САПР/ТПВ. истема T-FLEX CAD 3D: робоче середовище, створення  простих і  складених  геометрич-них об'єктів,   розробка   креслень   виробів, обмін інформацією з іншими САПР/ТПВ Лабораторна робота № 36. Ознайомлення з середовищем і роботою у САПР КОМПАС-Зй	Учень
•   наводить приклади інтегрованих систем автоматизованого проектування   і технологічної  підготовки   виробництва у загальному машино-, автомобіле-, авіа-, кораблебудуванні, будівництві, легкій промисловості; •  описує структуру цілісного процесу автоматизованого виробництва; •   пояснює необхідність впровадження САПР/ТПВ; •   має загальне уявлення про призначення та можливості системи КОМПАС-30; ■   описує робоче середовище, інтерфейс та основи роботи у системі КОМПАС-Зй; •  описує створення простих і складених геометричних об'єктів та розробку креслень виробів у системі КОМПАС-30, обмін інформацією з іншими САПР/ТПВ; •   має загальне уявлення про призначення й можливості системи T-FLEXCAD3D; •   описує робоче середовище, інтерфейс та основи роботи у системі T-FLEXCAD 3D;	

Зміст навчального матеріалу	Навчальні досягнення учня	
Лабораторна робота №37. Ознайомлення з середовищем і роботоюу САПР Т-Н_ЕХСЮ 3D	• описує створення простих і складених геометричних об'єктів та розробку креслень виробів у системі Г-FLEX CAD 3D, обмін інформацією з іншими САПР/ТПВ	
21. Узагальнення і систематизація програмного матеріалу з курсу (2 год)